HIGH TECH
ENERGIJA FUZIJE, SAOBRAĆAJ, VOZILA ZA MESEC, MATERIJALI, IZUMI I INTERNET
ENERGIJA FUZIJE
Temperaturni rekord “veštačkog Sunca”
Južnokorejski naučnici objavili su da su oborili svetski temperaturni rekord prilikom eksperimenta nuklearne fuzije, pošto su uspeli da temperaturu od sto miliona stepeni Celzijusa održe čitavih 48 sekundi! To je čak sedam puta veća vrednost od toplote u centru Sunčevog jezgra. Navodi se da je to izuzetan korak u razvoju tehnologije koja treba da omogući komercijalnu primenu fuzije. Nuklearna fuzija treba da reprodukuje reakcije koje se odvijaju na Suncu i drugim zvezdama (i omogućavaju njihov sjaj), gde se spajanjem dva atoma oslobađa ogromna količina energije. Fuziju generalno smatraju “svetim gralom” čiste energije pošto može da je stvori u neograničenim količinama, bez oslobađanja elemenata koji zagađuju planetu i dovode do zagrevanja i opasnih klimatskih promena.
![HIGH TECH](img/teme/hightech012.jpg)
Energija fuzije se postiže korišćenjem reaktora u obliku krofne koji koji se naziva tokamak. Direktor KSTAR istraživačkog centra Korejskog instituta za fuzionu energiju (KFE) Si-Vu Jun je izjavio da su plazme velike gustine i visoke temperature na kojima je moguće dugotrajno stabilno održavanje reakcija od izuzetne važnosti za budućnost nuklearnih fuzionih reaktora, što nije jednostavno zvog nestabilnosti visokotemperaturne plazme. KFE-ov uređaj za istraživanje fuzije KSTAR koji nazivaju „veštačko sunce“, oborio je prethodni rekord od 30 sekundi, postignut 2021. Vremensko trajanje je produženo tako što je u „diverterima“ (preusmerivačima) za izdvajanje nečistoća i toplote proizvedene reakcijom fuzije, a umesto ugljenika korišćen je volfram.
Cilj KSTAR-a je da temperaturu plazme održe na 100 miliona stepeni, neprekidno najmanje pet minuta, što se smatra „kritičnom tačkom“ na putu ka praktičnoj primeni fuzije, a što se očekuje 2026. godine. Eksperimenti koje sprovode naučnici u Južnoj Koreji biće iskorišćeni u razvoju Međunarodnog termonuklearnog eksperimentalnog reaktora u južnoj Francuskoj ITER-a, najvećeg tokamaka na svetu.
SAOBRAĆAJ
“Xiaomi” automobil “Speed Ultra 7”
Kineski elektronski gigant “Xiaomi” stupa i na tržište električnih automobila. Kompanija je počela da prima porudžbine za svoj automobil SU7 (Speed Ultra 7), čime na kineskom tržištu postaje konkurent “Tesli” Ilona Maska, i međunarodnoj kompaniji BYD, trenutno najvećem svetskom proizvođaču električnih vozila čije je sedište takođe u Kini. “Xiaomi”, treći po veličini proizvođač mobilnih telefona u svetu i široke lepeze drugih elektronskih uređaja, ponudiće kupcima svoj SU7 za manje od pola miliona juana (oko 69.000 dolara).
![HIGH TECH](img/teme/hightech013.jpg)
Speed Ultra 7 je uspešno položio sve testove, a poznavaoci ga najviše porede sa “Poršeovim” modelima sportskih vozila “Tajkano” i “Panamera”. SU7, koji izgleda kao luksuzna sportska kola, proizvodiće se u pogonu državnog proizvođača automobila Grupe BAIC u Pekingu, čiji proizvodni kapaciteti iznose preko 200.000 vozila godišnje. Automobil će imati posebno razvijen operativni sistem, za koji kompanija veruje će se dopasti i biti lepo prihvaćen od strane korisnika.
VOZILA ZA MESEC
Prototip novog lunarnog vozila
Tokom narednih misija na Mesec, NASA predviđa korišćenje specijalnih terenskih vozila koje će astronauti koristiti prilikom kretanja po površini Zemljinog prirodnog satelita. Od ovih vozila se očekuje da besprekorno funkcionišu u najekstremnijim uslovima, a njihovi kostruktori će morati da ponude vrhunska rešenja u vezi napajanja, autonomne vožnje, komunikacije i navigacije. Kao potencijalni realizatori NASA-inog projekta vrednog 4,6 milijardi dolara, odabrane su tri privatne kompanije koje se već bave kosmičkim tehnologijama: Intuitive Machines, Lunar Outpost i Venturi Astrolab. Svaka od njih ima godinu dana na raspolaganju da razvije i predstavi svoj prototip pre nego što bude doneta odluka o tome čije će vozilo biti poslato na Mesec. Kompanija Intuitive Machines je, u februaru, uspešno realizovala prvo komercijalno setanje na Mesec bez ljudske posade.
![HIGH TECH](img/teme/hightech014.jpg)
U okviru programa “Artemis” NASA ima nameru da, prvi put posle više od pola veka, ponovo pošalje ljude na Mesec, među njima prvu osobu koja nije belac, i prvu ženu. Novo lunarno vozilo treba da poveća mogućnosti astronauta da istražuju i izvode naučne eksperimente na Mesečevoj površini, a istovremeno će imati ulogu naučne platforme u intervalima između misija. Dugoročni cilj “Artemisa” je uspostavljanje stalne lunarne baze, temelja za kasnije misije na Mars. Međutim, zbog problema sa raketom i svemirskim modulom, NASA je bila primorana da misiju “Artemis 2” sa ljudskom posadom predviđenu novembra ove, odloži za septembar sledeće godine. I misija “Artemis 3” je odložena za septembar 2026. godine.
MATERIJALI
Beton koji apsorbuje CO2
U Karuizavi, poznatom japanskom planinskom odmaralištu udaljenom oko 160 km od Tokija, napravljena je prva kuća na svetu od betona koji apsorbuje ugljen-dioksid. Kuću, smeštenu u predivni krajolik, dizajnirao je japanski studio “Nendo”. Svi zidovi su izrađeni od specijalnih "CO2-SUICOM" blokova, u čijem se sastavu nalazi ekološki prihvatljiv beton koji eliminiše CO2.
CO2-SUICOM (Storage and Utilization for Infrastructure by Concrete Materials) je beton u kome je cement delimično zamenjen industrijskim nus-proizvodom i dodavanjem materijala koji apsorbuje ugljen-dioksid, što rezultuje manjem emisijom CO2 tokom procesa proizvodnje. CO2-SUICOM je proizvod kompanija “Kaima Chugoku Electric Power Co, Denka i Landes Co”.
![HIGH TECH](img/teme/hightech015.jpg)
Kuća je napravljena tako što su betonski blokovi složeni da formiraju svojevrsnu filtersku mrežu. “Nendo” je, prilikom izgradnje zidova, iskoristio oko dve i po hiljade blokovskih elemenata. CO2-SUICOM beton ima čvrstoću identičnu običnom betonu. Standardni betonski blokovi emituju oko 300 kg CO2 iz materijala po kubnom metru, a upotrebom CO2-SUICOM-a može da se postigne potpuna karbonska neutralnost, pošto apsorbovani CO2 ostaje “fiksiran” unutar betona i neće se oslobađati.Studio “Nendo” je osnovan 2002. godine u Tokiju, a dizajn ekološki prihvatljivih objekata je primarni predmet njegovog interesovanja. Prema studiji koja je objavljena prošle godine, proizvodnja cementa i betona u svetu obuhvata oko 8% ukupno emitovanih štetnih jedinjenja ugljenika u atmosferu. Emisija CO2 je, kao nus-proizvod u industriji cementa u Japanu, 2020. godine iznosila oko 1,2 posto ukupnih štetnih emisija u ovoj zemlji.
IZUMI
E-rukavice za podvodnu komunikaciju ronilaca
Komunikacija ronilaca ispod površine vode je izazov čak i na veoma bliskim rastojanjima, u uslovima smanjene vidljivosti. Naučnici su nedavno osmislili inovativne električne rukavice koje će unaprediti bezbednost i omogućiti jednostavnu podvodnu razmenu informacija. E-rukavice već danas imaju široku primenu: omogućavaju korisnicima i da, recimo, pomažu ljudima koji su doživeli moždani udar da vrate fine motoričke veštine, neke su namenjene slepim korisnicima, a ove su dizajnirane primarno za ronioce.
![HIGH TECH](img/teme/hightech016.jpg)
Specijalne vodootporne e-rukavice poseduju senzore za pretvaranje gestikulacija ruku u digitalne poruke kojima, bez potrebe za direktnim vizuelnim kontaktom, mogu da bežično komuniciraju i udaljeni ronioci. Tehnologija je bazirana na fleksibilnim mikroskopskim stubovima, inspirisanim cevastim stopalima morske zvezde, koji registruju pokrete koristeći tanke filmove obložene srebrom. Senzori su sofisticirani, imaju veoma širok dinamički opseg osetljivosti, i reaguju na različite nivoe pritiska i savijanja, što roniocima omogućava da šalju jasne komande: „sve je u redu“, „izlazim“ ili „opasnost od ajkule“ i druge.Pomoću tehnike mašinskog učenja, oblikovan je softver koji gestikulacije gotovo savršeno pretvara u tekstualne poruke, čak i u izazovnim podvodnim uslovima. Testiranje je pokazalo da je moguća greška i u vodi i na kopnu - manja od 0,2%. Sistem osim što omogućava laku komunikaciju, u velikoj meri podiže nivo bezbednosti tokom ronilačkih aktivnosti, omogućavajući efikasno preduzimanje neophodnih akcija u slučaju bilo kakve opasnosti, pošto će on u svakom slučaju moći da obezbedi i vezu sa timom iznad površine vode.
INTERNET
4,5 miliona puta brže!
Naučnici sa britanskog Univerziteta Aston su, u saradnji sa istraživačima iz Nacionalnog instituta za informacione i komunikacione tehnologije (NICT) u Japanu i Nokia Bell Labs u SAD-u, postavili novi rekord brzine interneta putem standardnog optičkog kabla. Njima je pošlo za rukom da ostvare prenos podataka brzinom od čak 301 terabita u sekundi (Tbps).
Prema podacima agencije “Ofcom”, prosečna brzina interneta u domaćinstvima koja koriste “širokopojasni” internet u Velikoj Britaniji iznosi oko 70 megabita u sekundi (Mbps), a to je ostvareni rezultat premašio gotovo četiri i po miliona puta. Takav protok omogućava da se, u samo jednoj sekundi, preuzme čak 1800 filmova u 4K kvalitetu! Čak je moguće da se bez odlaganja igraju najzahtjevnije video-igre u “oblaku”, bez ikakvog zastajkivanja ili trzanja. Doduše, takva brzina prosečnim korisnicima neće uskoro biti na raspolaganju - ona im u suštini (bar za sada) nije ni potrebna. Međutim, velikim DATA centrima, davaocima internetskih usluga, ili pak kompanijama koje razvijaju složene jezičke modele, ovaj rezultat može da bude od velikog značaja.
![HIGH TECH](img/teme/hightech017.jpg)
Naučnici su ovu impresivnu brzinu postigli inovativnom upotrebom E i S pojasa, do sad neiskorišćenog dela infracrvenog spektra. Slanje signala ovim pojasevima je do sada bilo bezuspešno pošto se, prilikom ranijih pokušaja, javljala velika količina jitter-a (digitalnih grešaka). Međutim, usavršavanjem optičkih pojačavača i upotrebom aktivnih ekvilajzera optičkog pojačanja i korektora u realnom vremenu, stvorena je čvrsta i stabilna mrežna veza. Prethodno, niko nije ostvario uspešnu emulaciju kanala E-pojasa. Osim postizanja impresivne brzine prenosa podataka, istraživači ističu kako je njihovo rešenje "zelenije" jer eliminiše potrebu za postavljanje novih instalacija i kablova. Ono višestruko povećava iskorišćenje već postojeće infrastrukture, ispunjavajući sve veće zahteve i potrebe krajnjih korisnika optičke veze, istovremeno nudeći i ekološki održivo rešenje za zajedničku digitalnu budućnost.
Kompletni tekstove sa slikama i prilozima potražite u magazinu
"PLANETA" - štampano izdanje ili u ON LINE prodaji Elektronskog izdanja
"Novinarnica"
|